Kemolycka

=Vem gör vad?= Vid en Kemdykarinsats skall en styrka av minst fyra personer finnas; – en arbetsledare (insatsledare) – en kemdykarledare – normalt två kemdykare

Normalt skall det klarläggas vilken kemikalie det rör sig om, detta för att kunna värdera insatsen och vilken klädsel som krävs. Faktorer som spelar in är typ av kemikalie, storlek på utsläpp, omgivande miljö, väderleken, spridningssätt, uppgiften mm. Det är räddningsledarens uppgift att väga fördelar mot riskerna med en insats. · Orientera sig på platsen. · Bedöma läget. · Besluta om målet för insatsen. · Besluta om insatsens organisation, taktik och skyddsnivå samt om sanering. · Informera och fatta beslut. · Informerar hela tiden kemdykarledaren om händelser som påverkar insatsen och ger fortlöpande skyddsanvisningar. · Ansvarar för kemskyddsdräkternas kemiska resistens genom kontroll i tillverkarens resistenstabell. · Ansvarar för riskområdets lägesgränser och avspärrning.
 * __Insatsledare__**
 * Före insats**
 * Taktiska åtgärder**
 * Under insatsen**

Utrustning som skall medföras av kemdykarledaren: · kemdykarledarväskan (räddningsmask med luftslang, kemdykarprotokoll, handlampa och bärbar radio) **Kemdykarledaren skall ha räddningsluftsslangen inkopplad.** · skyddsslang trycksatt.
 * __Kemdykarledare__**
 * Före insats**

· Kontrollera kemdykarnas och egen skyddsutrustning. Skyddsnivån sätts av räddningsledaren. · Ansluta räddningsluftslang till andningsskyddet. · Kontrollera kemdykarnas behållartryck och tid. · Ange baspunkt till kemdykare. · Klargöra får kemdykarna att de utgör kemdykargrupp, skyddsgrupp eller nödlägesgrupp samt var i skadeområdet kemdykarna ska verka. · Informera räddningsledaren att insatsen påbörjas. · Upprätta kemdykarprotokoll. · Göra sig klar för omedelbar insats, mask på!
 * Omedelbart före insats**

Kemdykarledaren skall ha samband med kemdykarna under hela insatsen, för att kunna ge upplysningar och instruktioner. Kemdykarledaren kontrollerar tiden för insatsen och när återtåget skall påbörjas. Kemdykarledaren skall inte tilldelas andra arbetsuppgifter utan hela tiden vara behjälplig kemdykarna och kunna ingripa vid en nödsituation. Vid en nödsituation larmas närmsta befäl, därefter undsätts kemdykargruppen snarast. Under hela insatsen skall insatsledaren hållas informerad om insatsens och förhållandena i riskområdet. Om sambandet bryts skall samband snarast återupprättas, via annan radio eller inträngning till kemdykarna för kommunikation ”genom mask”.Kemikaliens spridning skall hållas under uppsikt, detta för att kunna flytta baspunkten. Ett protokoll över insatsen skall föras. Efter insats skall använd material rengöras på plats, ansvarig för detta är kemdykarledaren. Protokollet som förts skall avslutas och en rapport skall delges insatsledaren. Så snabbt som möjligt skall styrkan förberedas för ny insats, ”alltid redo”.
 * Under insatsen**
 * Efter insatsen**

Den personliga skyddsutrustningen, andningsskydd och radioförbindelsen kontrolleras. Information om arbetsuppgift, mål med insats, baspunkt, säkerhetsregler samt rådande risker skall sökas innan insatsen påbörjas. Lämplig skydds-, släck- och räddningsutrustning skall vara med innan insatsen påbörjas. Slangen skall vara trycksatt och luftad, luftrycket skall inte understiga 80% av maximala fyllningstrycket. Masken tas på och övertrycksverkan kontrolleras, räddningsmasken kopplas och strålröret luftas. Då strålrör (ofta p.g.a. av kemikaliens egenskaper) inte används skall istället en säkerhetslina användas.Kemskyddsdräkten skall ventileras på maxflödet, detta hindrar inflöde av farliga ämnen och ger högsta möjliga komfort under insatsen. Även risken för värmestigning minimeras. Kemdykare arbetar normalt parvis, med nära kontakt. Att medföra släckutrustning samt annan utrustning som krävs (tätningsmaterial, kilar, nycklar mm.) är kemdykarparets uppgift. Kemdykarna rapporterar till kemdykarledaren uppgifter som kan vara av värde för insats och personsäkerhet. Grundprincipen vid radiokommunikation är att kemdykarna talar och resten lyssnar. För att undvika onödiga frågor måste kemdykarna själva informera personalen på utsidan. Vid fara eller på grund av försämrat tillstånd hos kemdykare skall insatsen avbrytas genast. Lufttrycket skall kontrolleras regelbundet så att reträtten kan påbörjas i god tid, senast när reservluften aktiveras. När återtåget påbörjas meddelas detta till kemdykarledaren. Inträngning görs inte längre än att reträttvägen är klar och förbindelsen samt orienteringen tillåter. Kemdykarna skall undvika att komma i direktkontakt med kemikalien, men om genomträngning ändå sker skall om möjligt försiktig avspolning ske, sedan skall saneringsplatsen besökas. Ansiktsmask och skyddsdräkt får självklart inte tas av inom riskområdet. Efter insats skall sanering av sig själv genomföras, rapport lämnas till kemdykarledare om genom förd insats. Använd skyddsutrustning skall journalföras, tid, kemikalie samt påverkan på utrustningen antecknas. Efter detta gör sig personal redo för ny insats snarast. - Kemdykning Anvisningar för kemdykning vid Räddningsverkets skolor, 010124, Räddningsverket. - AFS 2007:7 Rök- och kemdykning, arbetsmiljöverket 2007
 * __Kemdykarna__**
 * Före insats**
 * Omedelbart före insats**
 * Under insatsen**
 * Efter insatsen**
 * Källor:**

= = =Vilka åtgärder skall göras? - nina= Väteperoxid är oxiderande, dvs att det kan avge syre och om det då hamnar i en brand så kan det tillföra energi till branden. Kan även bli explosionsartat. Vid en olycka med tankbil på sidan och personbil inblandad kan man misstänka att ämnet KAN ha blandats med något bränsle, ex diesel, och då kan explosionsrisk finnas. Det är alltså bäst vara försiktig och långsam och undvika att antända det. Så, hur ska man då bete sig vid en sådan här olycka, vilka åtgärder ska göras och i vilken ordning. Att börja med ska man köra fram mot - inte in i - olycksplatsen försiktigt och ha **vinden i ryggen** (1), därför att ett ämne sprider sig fortare i vindriktningen (2). Gör sedan en **riskbedömning** av situationen. (Möjliga risker kan vara att väteperoxid kan i kontakt med organiska ämnen antändas av sig självt. Ämnet är också frätande och man bör vara försiktig med att exploatera sig för det.) Kolla om det är liv i fara, och det är det ju, en människa är fortfarande kvar i bilen. Scanna av läget med spillet, brandrisken. Gör en **zonindelning** och bestäm fort initialt riskområde samt skyddsnivån för livräddning och **rädda** personen i bilen genom relevant hjälp. När han är i säkerhet och omhändertagen, utrymmer och **spärrar vi av** det som bedömdes vara riskzonen och märker ut var allt ska vara (1). (Det finns bestämmelser på vilka zoner som Rtj organiserar fram vid en olycka med ett farligt ämne. Skadeplatsen delas in i kall, varm och het zon, där skyddskläderna anpassas i zonerna utifrån ämnets farlighet och olyckans karaktär. I den heta zonen ställs särskilda krav på skyddskläder medan det i den varma zonen är krav på att man ska ha personlig skyddsutrustning. I den kalla zonen ska inga skyddskläder behövas. Vad som är lämplig skyddsutrustning kan variera, det kan exempelvis vara kemdräkt med andningsapparat, branddräkt med stänkskydd och andningsapparat eller kemdräkt och filtermask med passande filter som lämplig skyddsutrustning. Många olika variationer finns (3). I vårt fall skulle man ha larmställ och stänkskydd förslagsvis. En skadeplats är alltså indelad såhär: Olycka – Het zon – Varm zon – Kall zon. Och utbredningen blir större i vindriktningen. I utkanten av skadeplatsen, mot vindriktningen sett från olycksplatsen, ska man även sätta upp en uppsamlingsplats för kontaminerande döda, oskadade och skadade. Plus en personsaneringsplats där sanering ska ske för samtlig personal (2).)

Sedan är det dags att **hindra** att ämnet antänder eller tar sig vidare. Alltså bör vi kolla om det finns någon påtaglig antändningskälla som ligger glöder eller gnistrar eller liknande. **Släck** då det om det behövs med lämpligt släckmedel. I samband med detta så sätts saneringsplats upp för sanering av personal och utrustning (1). Vad händer då med pölen under tankbilen. Först måste vi kolla om hålet går att **laga**, **täta** eller vältas tillrätta och hindra att det läcker mera. Eftersom tankbilen har läckt och bildat en pöl så antar vi att det är ett hål som går att laga med plastplugg och spännband (inte träplugg då det var dåligt tillsammans med väteperoxid just för att det kunde antändas spontant). Därefter börjar vi begränsa spillutbredningen med att **valla** in det. Spärra av att det förflyttar sig så det inte rinner iväg. Lämpligtvis **pumpar** vi tillbaka och över vätskan i ett annat kärl för vidare transport (4). När sedan riskerna inte finns att det förflyttar sig och spillet är spätt och upptaget ska man sedan **sanera** personalen och utrustningen och meddela berörda myndigheter och avsluta och åka hemåt igen (1).

1. Hazmat training. 2. Föreläsning Cursnet. 3. Räddningstjänst vid olyckor med frätande ämnen. Räddningsverket. 4. Teknik vid kemikalieolycka. Räddningsverket.

= = =Egenskydd - saaaaabel= Vid livräddning tycker RIB'en att det räcker med branddräkt och tryckluftsapparat, men vid läckageplatsen bör man komplettera detta med ett stänkskydd.

= = =Prioritering tekniskt och taktiskt - simon= Utöver OBBO och avspärrning:

· Vid framkomst prioriteras att utrymma och omhänderta människor inom riskområdet, initialt 50 meter. Då tillfälle ges: · Information till allmänheten sker via VMA. Viktigt Meddelande till Allmänheten består av meddelande i radio och TV. Detta sker på order av räddningsledaren. · Späd med stora mängder vatten. Vattenförsörjning säkras med tankbil och ev. motorspruta från vattentäckt. · Undanröj tändkällor och förhindra kontakt med organiska material. · Invallning för att begränsa spridning av väteperoxiden. · Insatts mot läckageplats och tätning av den samma. · Upptagning av väteperoxiden/vattenlösningen kan ske. Den vätska som svårligen kan tas upp späs med ännu mer vatten.

= = =Olyckan påverkar miljön - simon= Nä, inte i så stor utsträckning tycker jag. Lite spill får man ju räkna med.
 * R 50/53 **Mycket giftig för vattenlevande organismer, kan orsaka skadliga långtidseffekter i vattenmiljön.

= = =Skadebegränsningar - micke= = = Eftersom vårt ämne är oxiderande men inte ingår i en brand så ska vi undanröja alla tänkbara tändkällor, vi använder bara gnistfria verktyg och vi förhindrar att ämnet kommer i kontakt med brandfarliga ämnen och organiska material.

Väteperoxid är ju frätande också. Vid frätande ämnen så ska man avlägsna behållare som hotas av brand. I det här fallet finns ingen brand men risken kvarstår ju. Men det verkar ju bara vara som så att det är en stor tankbil, därför kan vi inte avlägsna något från olycksplatsen. Däremot ska vi täta alla läckor, stänga alla ventiler, därefter neutralisera utsläppet men förhindra att det sprider sig till dagvattensystemet.

Källa: Hazmat Training 3

Pöl: Invallning – Vi använder oss av vattenfyllda grovslangar (dock inte för högt tryck), grovslangen kan kompletteras med sandsäckar då densiteten av vårt ämne (väteperoxid) är tyngre än vatten (1,463 g/cm³). Vi begränsar inte invallningen till utsläppet utan kör invallningen en bit runt om. Vi tätar utsläppet och begränsar det till den pöl det blivit. När invallningen är klar så spär vi ut det med vatten. Koncentrationen minskar då och ämnets frätande egenskap minskar, vi neutraliserar alltså utsläppet. Väteperoxiden kommer sen brytas ner av sig självt till vatten och syre, helt oskadliga ämnen. Vi tätar också brunnar om det finns sådana vid skadeplatsen.

Källor:

Teknik vid kemikalieolycka, Källström Hans, Mourujärvi Hannu, SRV 1999 [] Hazmat Training 3 =Uppgiftsfördelning två bilar - micke= = = De uppgifter som räddningstjänsten har vid en kemolycka är att:

- Att definiera zoner->(=skyddsnivå i riskområdet) het zon och varm zon - Att definiera skyddsutrustning het zon och varm zon - Arbete inom het zon och varm zon - Sanera egen personal - Livräddning innan personsanering, alltså akut sanering för livräddning (t. ex syra som fräter)

Föreläsning: Skadeplatsorganisation []

I det initiala skedet av ett larm, dvs. de första tio minuterna skall rtj välja lämplig färdväg för att komma till olycksplatsen med vinden i ryggen, detta för att inte drabbas av de farliga ämnen som eventuellt finns på platsen och förs med i vinden, man ska också lokalisera en brytpunkt för kommande enheter. Sedan skall en vindruterapport göras, man ska identifiera det ämnet/ämnena man har att göra med, spärra av det initiala riskområdet och förhindra förbipassering. Man ska tidigt upprätthålla en plats för skadade och drabbade. Bedöma skyddsnivå för insatsen och säkerheten för egen personal. Minimera antalet personer som är i fara, vidta åtgärder för allmänheten (överväga VMA), man ska förbereda sanering för insatspersonal, mäta, om möjligt koncentrationer. Samla information om incidenten, underrätta berörda organisationer, tillkalla ytterligare resurser (ämnesexpert), upprätta samlingsplatser för skadade, oskadade och eventuellt döda, påbörja/hjälpa till med prioritering av medicinering, begära ledningsstöd, säkra och bevara bevismaterial. Huvudinriktningen för rtj är rädda liv och skydda egendom och miljö.

Åtgärdskalender vid CBRNE-händelser, Socialstyrelse, Rikspolisstyrelsen, Strålsäkerhetsmyndigheten och MSB, Maj 2010 []

Akut restvärdesräddning görs av brandpersonal som inte är engagerade i räddningsarbetet.

Räddningstjänst och Miljö, Alfredsson Cecilia och Carlsson Claes-Håkan, 2006 []

Det vi har kommit fram till hur en uppgiftsfördelning ser ut för två bilar är att:

Förstabilen:

- Livräddning - Definierar zoner (kall, varm, het) - Definierar skyddsnivå beroende på vilket ämne/ämnen som finns - Minimera antal personer som är i fara - Begränsa olyckan (utsläppet) - Vaka

Andrabilen:

- Bistå förstabilen med resurser - Bistå ambulans med upprättande av plats för skadade, oskadade och döda - Förbereda sanering av egen personal - Vid hög riskmiljö kan andra bilen också ha en nödlägesgrupp/skyddsgrupp tillgänglig för personal i pågående insats

Källa: [] Ove Brunnström, Hans Källström, Kemdykning: Anvisningar för kemdykning vid Räddningsverkets skolor (nuvarande MSB) SRV, 2000

=Sjukvård av drabbad - robin=

Väteperoxid används som blekmedel inom industrin eller för till exempel tandblekning. Högre koncentrationer av väteperoxid är frätande och oxiderande. Treprocentig lösning säljs för blekning av bland annat hår och tänder. Låga koncentrationer väteperoxid ingår också i hårfärgningsmedel.

Väteperoxid används även i bakteriedödande krämer och lösningar i många länder, men inte så ofta i Sverige. Lösningen skummar vid kontakt med blod och omvandlas under denna process till vatten och syre. Väteperoxid bryts ner av sig självt till vatten och syre, men då långsammare. Normalt används omkring treprocentig lösning för sårtvätt.

en vanligaste processen idag är antrakinonprocessen. Antrakinon blir omväxlande reducerat med vätgas (H2) och oxiderat med syre/luft, varvid koncentrerad väteperoxid bildas.

Cas-nr: 7722-84-1 Synonym: Vätesuperoxid Fysikaliska data: Smältpunkt: - Kokpunkt: 150 °C Ångtryck: 0,39 kPa (30 °C)

Vem gör vad? -tobbe Vilka åtgärder skall göras? - nina Egenskydd - saaaaabel Prioritering tekniskt och taktiskt - simon Olyckan påverkar miljön - simon Skadebegränsningar - micke Uppgiftsfördelning två bilar - micke Sjukvård av drabbad - robin

Scenario: En tankbil och en personbil. Vätskan (58/2014) som läckt från tankbil har bildat pöl under tankbilen och personbilen. Och i personbilen finns det ännu en person kvar. Vind 5m/s Temp 13 grader Celsius